%Format: AmS-TeX
\magnification=\magstep1
\input amstex
\input eesti
\documentstyle{etappttm}
%\documentstyle{etappt}
\TagsOnRight
\NoRunningHeads
\NoBlackBoxes

\font\tenss=cmss10

\long\def\usertype#1{\smallskip \moveright2pc\vbox{\def\par{\crcr}\halign{%
   \setbox0\hbox{\tt##}%
   \hbox\ifdim\wd0<10pc to10pc\fi{\unhbox0\hfil}%
        \kern1pc \it $\langle$return$\rangle$\hss
   \cr#1\crcr}}%
  \smallskip}
\long\def\systype#1{{\rightskip=4pc\leftskip=4pc\noindent\tt #1\par}}

%      Notice that the LaTeX name is always roman: it does not change
%      font if it occurs inside italic text.  This is the way it is
%      defined by latex.tex.  We substitute a subscript size A instead
%      of a small caps A, however, to avoid possible font problems for
%      users who don't happen to have odd sizes or magnifications of
%      cmcsc10 available.
\define\LaTeX{{\rm L\kern-.36em\raise.3ex\hbox{\the\scriptfont0 A}\kern-.15em
    T\kern-.1667em\lower.7ex\hbox{E}\kern-.125emX}}

\def\filnam#1{{\tt\ignorespaces#1\unskip}}
\hyphenchar\tentt=-1 % to prohibit hyphenation in tt text

\newdimen\exindent   \exindent=2\parindent
% Add a high penalty to discourage line breaks within an example
% without absolutely prohibiting them.
{\obeylines
 \gdef^^M{\par\penalty9999}%
 \gdef\beginexample#1{\medskip\bgroup %
   \def~{\char`\~}%
%   \NoBlackBoxes\tt\frenchspacing %
   \tt\frenchspacing %
   \parindent=0pt#1\leftskip=\exindent\obeylines}
}%  end \obeylines
\def\endexample{\endgraf\egroup\medskip}
\newdimen\exboxwidth
\exboxwidth=3in
\def\exbox#1#2{\noindent \hangindent=\exboxwidth
  \leavevmode\llap{\null\rm#1\unskip\enspace}%
  \hbox to\exboxwidth{\tt\ignorespaces#2\hss}\rm\ignorespaces}
\chardef\\=`\\       \chardef\{=`\{       \chardef\}=`\}
\def\<#1>{{\it$\langle$#1\/$\rangle$}}
\def\Dimen{\<dimen>}

\catcode`\@=11
\def\cs#1{\leavevmode
%      Save the previous skip and put it back after the penalty 0
%      so that the penalty0 won't cause a blank at the end of a line.
  \skip@\lastskip\unskip\penalty\z@
  \ifdim\skip@>\z@ \hskip\skip@\fi
  {\tt\char`\\\ignorespaces#1\unskip}}

%  Redefine the \subhead macro to be on a line by itself and omit period.
%\outer\def\subhead#1\endsubhead{\par\penaltyandskip@{-100}\subheadskip
%  \noindent{\subheadfont@\ignorespaces#1\unskip\endgraf}\nobreak\noindent}

\catcode`\@=\active

\topmatter
\toiminfo\nofrills Versioon 1.0 \endtoiminfo

\title 
Artiklite vormistamine s\"usteemiga \TeX \\
Eesti TA Toimetiste jaoks
\endtitle
\author
J\"uri Lippus
\endauthor
\affil
Eesti TA K\"uberneetika Instituut
\endaffil

\address
Eesti TA K\"uberneetika Instituut,
Akadeemia tee 21, EE0026 Tallinn, Estonia 
\endaddress

\email
lippus\@ioc.ee
\endemail


\keywords\nofrills
{\noindent\bf V\~otmes\~onad: }\LaTeX\ 2e, \LaTeX\ 2.09, \AmSTeX
\endkeywords

\date
\today
\enddate


%
%
%     Abstract
%
\abstract \nofrills
{\bf Kokkuv\~ote.} K\"aesolevas juhendis kirjeldame artiklite
vormistamist tekstit\"o\"otluss\"usteemiga \TeX\ avaldamiseks
{\it Eesti TA Toimetiste F\"u\"usika-Matemaatika} seerias
kasutades kahte selleks otstarbeks v\"alja t\"o\"otatud
abivahendit (nn. stiilifaili).
\endabstract

\endtopmatter
%
%     Start of text
%
\document

\head
1. Sissejuhatus
\endhead

K\"aesolev juhend on m\~oeldud kasutamiseks nii autoritele, kes valmistavad
oma k\"asikirju ette {\it Eesti TA Toimetiste F\"u\"usika-Matemaatika}
seerias avaldamiseks, kui ka toimetajatele, kes peavad artiklite
kujundusele andma l\~opliku n\"ao. 

\TeX-i s\"usteem vahetul kujul (baas\TeX, Plain \TeX) ei sobi h\"asti 
ajakirjades kasutamiseks. Ei sobi p\~ohiliselt seet\~ottu, et paljude
kujunduselementide v\"a\"artused tuleb \"ukshaaval m\"a\"arata, samal ajal kui on
teada, et tihti teatud elemendid esinevad r\"uhmadena. N\"aiteks, kui
tahame muuta kasutatava teksti kirja suurust, siis tuleb 
lisaks k\~oigile kirjadele (p\"ustkiri, kursiiv, 
matemaatika kursiiv, poolpaks kiri) muuta 
veel ridade vahelist kaugust, indeksiteks kasutatavate kirjade suurust,
indeksite asukohta, valemitest \"ules ja alla j\"aetava vaba ruumi suurust
ja paljusid muid parameetreid, mille \"uleslugemine on
vaevaline.
Sobivam on kasutada s\"usteeme, mis p\~ohinevad nn. {\it general 
markup} printsiibil, s.t. autor m\"argib oma k\"asikirjas \"ara
teatavad sisulised elemendid, n\"aiteks
kus algab ja l\~opeb pealkiri, kus on autorite nimed, 
alajaotuste pealkirjad jne.
S\"usteem seab siis sellele vastavusse konkreetsed 
t\"upograafilised parameetrid -- valib \~oige suuruse ja paksusega
kirja, paigutab elemendid lehek\"uljel \~oigetesse kohtadesse 
ja hoolitseb paljude muude
v\"aiksemate detailide eest. Sellisel printsiibil p\~ohinevad \LaTeX-i,
\AmSTeX-i ja AMS-\LaTeX-i paketid. 
K\~oik nimetatud paketid eeldavad, et neile antakse sisendiks kahest failist
koosnev komplekt: \"uks fail on autori k\"asikiri, teine on nn. stiilifail,
milles on kirjeldatud, kuidas mingeid k\"asikirja elemente t\"upograafiliselt
kujundada. Nii \LaTeX-i kui ka \AmSTeX-i paketis on olemas teatavad
standardsed stiilifailid, esimesel artikli stiil, teisel preprindi 
stiil. Neid kasutades on v\~oimalik saada teataval  viisil
kujundatud dokumendid. K\"asikirja kujundamist nende standardsete
stiilidega on p\~ohjalikult k\"asitletud raamatutes \cite{1}, \cite{2}
ja \cite{3} ning neile lisaks veel paljudes teistes.

Projekti raames oleme koostanud kolm stiilifaili, 
\"uhe \LaTeX\ 2.09 teise \LaTeX 2e ja kolmanda \AmSTeX-i jaoks, 
mille abil saab
standardses artikli v\~oi preprindi stiilis kirjutatud artikli
kujundada vastavaks {\it Eesti TA Toimetiste F\"u\"usika-Matemaatika}
seeria n\~ouetele. Esimesed kaks on \"uldjoontes samad.
\LaTeX 2e jaoks koostatud stiilifaili saab kasutada ka koos
AmS-\LaTeX-i paketiga.
Kummalegi stiilile on lisaks veel defineeritud
m\~oned kujunduselemendid, mis standardsetes variantides puuduvad.
J\"argnevates punktides kirjeldame p\~ohjalikumalt, kuidas neid
stiilifaile kasutades artiklit vormistada. Seejuured eeldame, et 
lugeja on \"uldjoontes
tuttav standardse kujundusega ja/v\~oi tal on
kasutada materjale selle kohta.

Juhend koosneb kahest osast. Esimeses osas (paragrahv 2) k\"asitleme
nende kujunduselementide kasutamist, mida autor peab teadma.
Punktis 1 vaatleme \LaTeX-i, punktis 2 \AmSTeX-i varianti.
Neis on juttu pealkirja, autorite andmete, l\"uhikokkuv\~otte
(abstract), viidete, teoreemide s\~onastuste ja 
kirjanduse loetelu vormistamisest. Teises osas (paragrahv 3)
r\"a\"agime nende elementide kasutamisest, mille kasutamine on
toimetaja t\"o\"o. Need on eesk\"att tehniliste andmete lisamine
artikli tiitellehele ning jooniste ja tabelite paigutamine teksti.
Toimetaja \"ulesanne on ka res\"umeede vormistamine, sest ingslikeelse
teksti juurde eesti- ja venekeelsete l\~oikude lisamine v\~oib
olla k\"ullaltki keeruline (\v sriftid ja poolitamine).
Tabelite koostamise kohta on omaette juhend \cite{5}.
\medskip
{\it \"Uldine soovitus v\~oi n\~oue k\~oigile autoritele ja kasutajatele on,
et k\"asikirja vormistamisel reeglina {\bf mitte kasutada 
juurde defineeritud makrosid}, eriti aga neid, mis tegelevad \v sriftide ja
paigutusega. N\"aiteks mitte suurendada ega v\"ahendada valemite
\"umber j\"aetavat ruumi, mitte kasutada teoreemide s\~onastustes
eksootilisi \v srifte jne. Kui v\"ahegi v\~oimalik, piirduda ainult nende
vahenditega, mis on olemas \LaTeX-i ja \AmSTeX-i standardsetes
komplektides.}
\medskip
Seda hoiatust kordame veel igas punktis, kus r\"a\"agitakse artikli
teksti vormistamisest.

K\"aesolev juhend on vormistatud siin kirjeldatavat 
stiilifaili kasutades. Eestikeelse teksti jaoks on siinne
tekstiblokk ($12,5 \times 21,7$ sentimeetrit) natuke kitsas, sest 
mitte alati ei \~onnestu pikki s\~onu
niiviisi poolitada, et rea t\"aitmisega ei tekiks raskusi.
Kui read on pikemad, on parem s\~onadevahelisi kauguseid
varieerides saada head tulemust.
Samuti on halb paigutada n\"aidetesse juhts\~onu, mida
ei tohi poolitada.
\newpage

\head
2. Juhend autorile
\endhead
\subhead
2.1 \LaTeX\
\endsubhead

\subhead
2.1.1 Artikli algus
\endsubhead
Stiilifaili nimi, mida tuleb kasutada on \filnam{etatoim.sty} (2.09)
v\~oi \filnam{etatoim.cls} (2e).
\LaTeX-i artikli stiili kasutavad tekstid algavad tavaliselt reaga
\beginexample
{\\documentstyle[12pt]\{article\}}
\endexample
kui kasutatakse \LaTeX\ 2.09-t, v\~oi
\beginexample
{\\documentclass[12pt]\{article\}}
\endexample
\LaTeX 2e korral.
Selle rea asemel tuleb n\"u\"ud kasutada vastavalt kas rida
\beginexample
{\\documenstyle[12pt,twoside,a4,etatoim]\{article\}}
\endexample
v\~oi siis
\beginexample
{\\documentclass\{etatoim\}}
\endexample
Nurksulgude sisse v\~oib p\~ohim\~otteliselt panna k\~oiki neidsamu
variante ({\it options\/}), mida tavalisele artikli stiilile, aga
ainult neid, mis on olemas standardses \LaTeX-i paketis. Toimetus
hiljem kasutab ridu
\beginexample
\\documentclass\{etatoim\}
\\usepackage[OT1,T1]\{fontenc\}
\\usepackage\{times\}
\\usepackage\{nttimes\}
\endexample
\noindent 
aga k\"asikirja koostamisel on  mugavam t\"o\"otada alguses
{\it Computer Modern} fontidega ja j\"atta p\"arastine \"uleminek
{\it Times\/}i garnituurile toimetuse hooleks.

J\"argnevad tavalised artikli p\"aise elemendid
\cs{title}, \cs{author}. Nende kasutamine on samasugune, kui
artikli stiilis. Autori eesnimi
tuleb kirjutada suure algust\"ahega, perekonnanimi aga suurte
t\"ahtedega. Erinevus on siis, kui autoreid on mitu.
Sel juhul tuleb autorite nimed eraldada komadega. 
Hiljem selgitame, kuidas toimida juhul, kui erinevatel autoritel
on erinevad aadressid.
T\"aiendavalt on sisse toodud elemendid
\cs{address} autori aadressi jaoks, \cs{curraddr} autori k\"aesoleva
aadressi jaoks, kui see mingil p\~ohjusel erineb autori tavalisest
aadressist, ning \cs{email}. Nende kasutus on sarnane tavaliste 
elementide omaga
\beginexample
\\title\{artikli pealkiri\}
\\author\{Eesnimi PEREKONNANIMI\}
\\address\{autori aadress\}
\\curraddr\{autori k\"aesolev aadress\}
\\email\{autori elektronposti aadress\}
\endexample
Juhu jaoks, kus erinevatel autoritel on erinevad aadressid, on
j\"argmine konstruktsioon
\beginexample
\\multiauthor
\\author\{Riho LEPP\\footnotemark[1], 
Otu VAARMANN\\footnotemark[2]\}
\% Esimese autori andmed
\\address\{\{\\footnotemark[1]\} Eesti TA 
K\"uberneetika Instituut, 
Akadeemia tee 21, Tallinn, Estonia\}
\\email\{aaa\@bbb.ccc\}
\% Teise autori andmed
\\address\{\{\\footnotemark[2]\} 
Tallinna Tehnika\"ulikool, 
Ehitajate tee 5, Tallinn, Estonia\}
\\email\{xxx\@yyy.zzz\}
\endexample
Kui on vaja kasutada ka k\"aesolevat aadressi \cs{curraddr}, siis
see peab olema elementide \cs{address} ja \cs{email} vahel, nagu eelmises
n\"aites. Atribuut \cs{multiauthor} korraldab autorite aadresside
\~oige paigutuse. 

Juhts\~ona \cs{thanks} kasutus erineb standardsest. Viimases on see
juhts\~ona autorite aadresside jaoks. Et aga n\"u\"ud on aadressidele 
omaette konstruktsioonid, kasutatakse juhts\~ona \cs{thanks} t\~oesti
ainult t\"anuavaldusteks. Tekst, mis on selle juhts\~ona juures,
pannakse artikli esilehele ilma numbrita joonealuseks m\"arkuseks.

Toimetuse kasutamiseks on p\"aises veel elemendid \cs{toiminfo},
\cs{date} ja \cs{presented}. Nende kasutamist k\"asitleme punktis 3.1.

Autorite aadresside blokile j\"argneb l\"uhikokkuv\~ote \cs{abstract}. 
Kasutus:
\beginexample
\\abstract\{Kokkuv\~otte tekst\}
\endexample
L\"uhikokkuv\~ottele j\"argnevad v\~otmes\~onad \cs{keywords} ja
vajaduse korral klassifikatsiooni number \cs{subjclass}.
\beginexample
\\keywords\{v\~otmes\~onad\}
\\subjclass\{klassifikatsiooni numbrid\}
\endexample
\noindent V\~otmes\~onade ja klassifikatsiooni numbrite loetelude l\~oppu
punkti ei ole vaja panna, see lisatakse automaatselt.

P\"aise elementide j\"arel tulevad 
\beginexample
\\begin\{document\}
\\maketitle
\endexample
\noindent nagu tavaliselt artikli alguses.

\subhead
2.1.2 Artikli tekst
\endsubhead

Artikli tekstis kasutamiseks ei ole t\"aiendavaid juhts\~onu defineeritud,
k\"ull on aga hulgaliselt modifitseeritud olemasolevaid. P\~ohilised neist, 
mis ka autorit puudutavad, on seotud viidetega. Viitamiseks tuleb
kasutada juhts\~ona \cs{cite}, nagu kirjeldatud raamatus \cite{2},
aga ilma kandilistes sulgudes oleva argumendita, s.t. viited tohivad
l\~opuks sisaldada ainult numbreid. Kui on vaja n\"aidata lisaks veel
lehek\"ulgi, siis tuleb kasutada m\~onda teist konstruktsiooni,
n\"aiteks
\beginexample
(\\cite\{label\}, p. 124) 
\endexample
\noindent v\~oi midagi taolist vastavalt vajadusele. \"Uhe juhts\~onaga
\cs{cite} v\~oib viidata ka mitmele allikale, kuid siis peavad m\"argendid
olema eraldatud komadega, s.t. l\~opuks konstrueeritud viites on
allikate numbrid eraldatud komadega. Ei tohi kasutada aga allikate
m\"argendite vahel sidekriipsu v\~oi m\~onda muud s\"umbolit. Seega on lubatud
konstruktsioon
\beginexample
\\cite\{label1,label2,label3\} 
\endexample
\noindent aga ei ole lubatud
\beginexample
\\cite\{label1--label3\} 
\endexample
Kui on vaja vormistada viiteid kujul [$^{1-3}$], siis on
lisatud juhts\~ona \cs{lcite}. See juhts\~ona ei kasuta \LaTeX-i
automaatset viidete s\"usteemi, seet\~ottu tuleb argumendiks anda
sidekriipsuga eraldatud numbrid.
\beginexample
\\lcite\{1-3\} 
\endexample

Teine n\~oue puudutab teoreemide ja teoreemitaoliste lausete
formuleeringuid. Nende jaoks tuleb kasutada \LaTeX-i 
\filnam{theorem} keskkonda, s.t. kasutades juhts\~onu
\cs{newtheorem} ja muid vastavaid, nagu kirjeldatud raamatus
\cite{2}, lk. 58--59. 

Valemite kirjutamisel tuleb arvestada, et {\bf tekstibloki laius
on 12,5 sentimeetrit}. Kui kohe algusest peale kasutada
\filnam{etatoim} stiilifaili, siis sinna on see sisse ehitatud. Kui 
aga alguses t\"o\"otada tavalise artikli stiiliga, siis tuleb
laius eraldi n\"aidata.

\medskip
{\it \"Uldine soovitus v\~oi n\~oue k\~oigile autoritele ja kasutajatele on,
et k\"asikirja vormistamisel reeglina {\bf mitte kasutada 
juurde defineeritud makrosid}, eriti aga neid, mis tegelevad \v sriftide ja
paigutusega. N\"aiteks mitte suurendada ega v\"ahendada valemite
\"umber j\"aetavat ruumi, mitte kasutada teoreemide s\~onastustes
eksootilisi \v srifte jne. Kui v\"ahegi v\~oimalik, piirduda ainult nende
vahenditega, mis on olemas \LaTeX-i ja \AmSTeX-i standardsetes
komplektides.}
\medskip

\subhead
2.1.3. Kirjanduse loetelu
\endsubhead

Kirjanduse loetelu koostamisel tuleb kasutada \filnam{thebibliography}
keskkonda ja juhts\~ona \cs{bibitem}. J\"arelikult peab kirjanduse loetelu
olema vormistatud j\"argmiselt
\beginexample
\\begin\{thebibliography\}\{99\}
\\bibitem\{label1\} Esimene viide 
\\bibitem\{label2\} Teine viide 
\\bibitem\{label3\} Kolmas viide 
\\end\{thebibliography\}
\endexample
T\"apsemalt on seda keskkonda kirjeldatud raamatus \cite{2}, lk.~72--75.

\subhead
2.1.4. Joonised ja tabelid
\endsubhead

Joonised ja tabelid tuleb esitada eraldi. Samuti tuleb jooniste
allkirjad ja tabelite pealkirjad tuua omaette l\~oiguna artikli
l\~opus. Nende paigutamine artikli sisse on toimetaja \"ulesanne ja
seda k\"asitleme punktis 3.1.2.

\subhead
2.1.5. Res\"umeed
\endsubhead

Kirjanduse loetelule j\"argnevad res\"umeed. Eestikeelse res\"umee
pealkiri peab olema antud nagu \cs{section} ja kirjutatud suurte
t\"ahtedega
\beginexample
\\section*\{EESTIKEELSE RES\"UMEE PEALKIRI\} 
\endexample
Selle j\"arel tsentreeritult autori nimi  ja siis res\"umee tekst.

Venekeelsete res\"umeede koostamisel on probleemiks vene t\"ahed.
Enamusel kasutajatel ei ole k\"aep\"arast vene klaviatuuri ja selle
komplekti kuuluvat tarkvara. Seet\~ottu kasutame venekeelse teksti
kirjutamisel transkriptsiooni ladina t\"ahtedega. 
P\~ohjalikumalt on nende reeglite kasutamisest juttu
bro\v s\"u\"uris \cite{6}. Kogu venekeelne tekst peab olema
loogeliste sulgude sees ja alustava sulu j\"arel \"uks juhts\~onadest
\cs{cyr}, \cs{cyb} v\~oi \cs{cyi} vastavalt normaalkirja, poolpaksu
ja kursiivi jaoks. N\"aiteks l\~oik 
\beginexample
\{\\cyr Primer russkogo teksta: normal\{\\cprime\}nogo, 
\{\\cyb zhirnogo\} i \{\\cyi naklonnogo\}.\}
\endexample
\noindent annab tulemuseks

{\cyr Primer russkogo teksta: normal{\cprime}nogo, 
{\cyb zhirnogo} i {\cyi naklonnogo}.}

Venekeelse res\"umee pealkiri peab j\"arelikult olema kujul
\beginexample
\\section*\{\\cyb ZAGOLOVOK REZYUME\} 
\endexample

\subhead
2.2 \AmSTeX\ 
\endsubhead
\subhead
2.2.1 Artikli algus
\endsubhead

\setbox1=\hbox{\tt\\dedicatory...\\enddedicatory\ }
\setbox0=\vbox{\hsize=\wd1\parindent=0pt\tt\obeylines
  \strut\\title...\\endtitle
  \\author...\\endauthor
  \\affil...\\endaffil
  \\address...\\endaddress
  \\curraddr...\\endcurraddr
  \\email...\\endemail
  \\dedicatory...\\enddedicatory
  \\date...\\enddate
  \\thanks...\\endthanks
  \\translator...\\endtranslator
  \\keywords...\\endkeywords
  \\subjclass...\\endsubjclass
  \strut\\abstract...\\endabstract\endgraf}
\setbox1=\hbox{$\dsize\left\lbrace\,\vcenter{\vphantom{\copy0}}\right.
   \nulldelimiterspace=0pt$}%
\setbox2=\hbox{\kern-\wd1$\dsize\left\lbrace\,\vcenter{\copy0}\right\rbrace$}


Stiilifaili nimi, mida n\"u\"ud tuleb kasutada on \filnam{etappt.sty}.
\AmSTeX\ preprindi stiili kasutavad tekstid algavad tavaliselt ridadega
\beginexample
\\input amstex
\\documenstyle\{amsppt\}
\endexample
Teise rea asemel tuleb  kasutada rida
\beginexample
\\documenstyle\{etappt\}
\endexample
\noindent Stiilifail m\"a\"arab juba omakorda kasutatava suurenduse,
lehek\"ulje m\~o\~otmed jne.

Nendele ridadele j\"argnevad tavaliselt preambula juhts\~onad
\cs{define}, \cs{pageno}, \cs{NoRunningHeads} ja teised.
Seej\"arel tulevad artikli p\"aise elemendid

\beginexample
\\topmatter
\indent\box2
\strut\\endtopmatter
\\document
\endexample

Nende elementide kasutamine on t\"aiesti tavaline ja seda on 
p\~ohjalikult kirjeldatud raamatus \cite{3}, lk. 40--41,
ning bro\v s\"u\"uris \cite{4}, lk. 4--5.
Lisaks neile elementidele on defineeritud veel \cs{toiminfo},
\cs{presented} ja \cs{multiauthor}. Kaks esimest neist on
toimetuse tarbeks, viimast tuleb aga kasutada juhul, kui artiklil on mitu
autorit, kel on erinevad aadressid. Sel juhul tuleb kasutada
konstruktsiooni
\beginexample
\\multiauthor
\\author 
Riho LEPP \{\$\char'136 a\$\}, 
Otu VAARMANN \{\$\char'136 b\$\}
\\endauthor
\% Esimese autori andmed
\\address 
\{\$\char'136 a\$\}Eesti TA K\"uberneetika Instituut, 
Akadeemia tee 21, Tallinn, Estonia
\\endaddress
\\email aaa\@bbb.ccc \\endemail
\% Teise autori andmed
\\address
\{\$\char'136 b\$\}Tallinna Tehnika\"ulikool, 
Ehitajate tee 5, Tallinn, Estonia
\\endaddress
\\email xxx\@yyy.zzz \\endemail
\endexample

\subhead
2.2.2. Artikli tekst
\endsubhead

Artikli tekstis kasutamiseks ei ole ka sel juhul t\"aiendavaid juhts\~onu 
defineeritud,
on modifitseeritud olemasolevaid, et saada n\~outavat v\"aljundit. 
P\~ohilised neist, 
mis autorit puudutavad, on samuti seotud viidetega. Viitamiseks tuleb
kasutada juhts\~ona \cs{cite}, nagu kirjeldatud  \cite{3}, \cite{4}.
Et \AmSTeX\ ei korralda viidete sidumist, siis v\~oib juhts\~ona juures
kasutada nii komadega eraldatud numbreid kui ka m\~ottekriipsuga
eraldatud numbreid, s.t.
\beginexample
\\cite\{1,2,3\}
\\cite\{1--3\}
\endexample
\noindent on m\~olemad lubatavad. Muid m\"arkusi aga \cs{cite} juurde
numbrite juurde lisada ei tohi, siis tuleb kasutada muid konstruktsioone.

Alajaotuste pealkirjad tuleb kirjutada tavalisel viisil, kasutades
juhts\~onu
\beginexample
\\head ... \\endhead
\\subhead ... \\endsubhead
\\subsubhead ... \\endsubsubhead
\endexample
\noindent Samuti ei ole mingeid ise\"arasusi teoreemide ja teoreemitaoliste 
lausete vormistamisel. 
Tuleb kasutada juhts\~onu
\beginexample
\\proclaim ... \\endproclaim
\\demo ... \\enddemo
\\definition ... \\enddefinition
\endexample
\noindent k\~oik on vastavuses bro\v s\"u\"uris \cite{4} kirjeldatuga.
Kasutatakse ainult natuke teistsuguseid fonte.

Valemite kirjutamisel tuleb arvestada, et {\bf tekstibloki laius
on 12,5 sentimeetrit}. Kui kohe algusest peale kasutada
\filnam{etappt} stiilifaili, siis sinna on \~oige laius sisse ehitatud. Kui 
aga alguses t\"o\"otada tavalise preprindi stiiliga, siis tuleb
laius eraldi n\"aidata. N\"aiteks panna artikli algusesse juhts\~onad
\beginexample
\\pagewidth\{12.5 true cm\}
\\pageheight\{21.7 true cm\}
\endexample
\medskip
{\it \"Uldine soovitus v\~oi n\~oue k\~oigile autoritele ja kasutajatele on,
et k\"asikirja vormistamisel reeglina {\bf mitte kasutada 
juurde defineeritud makrosid}, eriti aga neid, mis tegelevad \v sriftide ja
paigutusega. N\"aiteks mitte suurendada ega v\"ahendada valemite
\"umber j\"aetavat ruumi, mitte kasutada teoreemide s\~onastustes
eksootilisi \v srifte jne. Kui v\"ahegi v\~oimalik, piirduda ainult nende
vahenditega, mis on olemas \LaTeX-i ja \AmSTeX-i standardsetes
komplektides.}
\medskip

\subhead
2.2.3. Kirjanduse loetelu
\endsubhead

Erinevused tavalisest preprindi stiilist on kirjanduse loetelu vormistamise
juures. Tavaline preprindi stiil alustab kirjanduse loetelu
juhts\~onaga \cs{Refs}. Selle asemel tuleb kasutada konstruktsiooni
\beginexample
\\Refs\\nofrills\{\\bf REFERENCES\}
\endexample
\noindent sest tavaline preprindi stiil kirjutab pealkirja
v\"aikeste t\"ahtedega.
\"Ulej\"a\"anud kirjanduse loetelu tuleb kirjutada vastavalt bro\v s\"u\"uris
\cite{4} stiili C kirjeldusele. {\it TA Toimetiste} n\~ouetele
vastavaks teisendatakse see loetelu automaatselt stiilifaili
abil.

Neil harvadel juhtudel, kui on vaja viidata materjalidele, millel
ei ole m\"argitud ei autorit ega ka toimetajat, soovitame autori nime
kohale juhts\~ona \cs{by} j\"arele
panna materjali v\"alja andnud organisatsiooni nimetus. Kui aga
tahetakse, et viide algaks kohe materjali pealkirjaga,
siis tuleb see panna autori nime kohale ja j\"atta
pealkirja koht t\"uhjaks. N\"aiteks
\beginexample
\\ref \\key 4 \\by User's Guide to \\AmSTeX
\\book
\\publ Amer. Math. Soc.
\\publaddr Providence \\yr 1991
\\endref
\endexample


\subhead
2.2.4. Joonised ja tabelid
\endsubhead

Joonised ja tabelid tuleb ka k\"aesoleval juhul
esitada eraldi. Jooniste
allkirjad ja tabelite pealkirjad tuleb tuua omaette l\~oiguna artikli
l\~opus. Nende paigutamine artikli sisse on toimetaja \"ulesanne ja
seda k\"asitleme punktis 3.2.2.

\subhead
2.2.5. Res\"umeed
\endsubhead

Kirjanduse loetelule j\"argnevad res\"umeed. Eestikeelse res\"umee
pealkiri peab olema antud nagu \cs{head}.
\beginexample
\\head
EESTIKEELSE RES\"UMEE PEALKIRI
\\endhead 
\endexample
Selle j\"arel tsentreeritult autori nimi  ja siis res\"umee tekst.

Venekeelsete res\"umeede koostamine on samasugune, kui punktis 2.1.5. 
Probleemiks on vene t\"ahed.
Enamusel kasutajatel ei ole k\"aep\"arast vene klaviatuuri ja selle
komplekti kuuluvat tarkvara. Seet\~ottu kasutame venekeelse teksti
kirjutamisel tranksriptsiooni ladina t\"ahtedega. 
P\~ohjalikumalt on nende 
reeglite kasutamisest juttu
bro\v s\"u\"uris \cite{6}. Kogu venekeelne tekst peab olema
loogeliste sulgude sees ja alustava sulu j\"arel \"uks juhts\~onadest
\cs{cyr}, \cs{cyb} v\~oi \cs{cyi} vastavalt normaalkirja, poolpaksu
ja kursiivi jaoks. N\"aiteks l\~oik 
\beginexample
\{\\cyr Primer russkogo teksta: normal\{\\cprime\}nogo, 
\{\\cyb zhirnogo\} i \{\\cyi naklonnogo\}.\}
\endexample
\noindent annab tulemuseks

{\cyr Primer russkogo teksta: normal{\cprime}nogo, 
{\cyb zhirnogo} i {\cyi naklonnogo}.}

Nii et venekeelse res\"umee pealkiri peaks olema kujul
\beginexample
\\head
ZAGOLOVOK REZYUME
\\endhead 
\endexample

\newpage

\head
3. Juhend toimetajale
\endhead
\subhead
3.1. \LaTeX\
\endsubhead
\subhead
3.1.1. Artikli p\"ais
\endsubhead

Toimetaja teab, mis lehek\"uljelt artikkel algab. Seet\~ottu saab
ta artikli algusesse, juhts\~onale \cs{title} eelnevale reale 
kirjutada
\beginexample
\\setcounter\{page\}\{65\}
\endexample
Selle reaga pannakse artikli esimese lehek\"ulje numbriks 65 ja
edasi nummerdatakse lehek\"ulgi j\"arjest. Teiste loogeliste sulgude
sisse kirjutatakse artikli esimese lehek\"ulje number.

Artikli p\"aises on kolm juhts\~ona, mis on ette n\"ahtud toimetajale
kasutamiseks \cs{toiminfo}, \cs{presented} ja \cs{date}.
Esimene neist annab artikli info, mis pannakse tiitellehe
\"ules serva. Automaatselt kirjutatakse ``Proc. Estonian Acad. 
Sci. Phys. Math.,'', toimetaja lisab kirje \"ulej\"a\"anud osa --
aasta, k\"oide, number ja lehek\"uljed. Teine juhts\~ona kirjutab
automaatselt ``Presented by'' ja toimetaja lisab esitaja nime.
Kolmas juhts\~ona ei kirjuta automaatselt midagi ja selle juurde
lisatakse toimetusse saabumise ja vastuv\~otmise info. N\"aiteks
\beginexample
\\toiminfo\{1994, \\bf\{43\}, 4, 222--236\} 
\\presented\{J. Engelbrecht\}
\\date\{Received July 8, 1994, accepted November 14, 1994\} 
\endexample
Neid kolme juhts\~ona tuleb kasutada enne juhts\~ona \cs{maketitle},
k\~oige parem on kohe esimese lehek\"ulje numbri seadmise j\"arel.

\"Ulej\"a\"anud p\"ais peaks tulema korralikult v\"alja, kui autori juhendis
toodud n\"apun\"aiteid j\"argida. Mida tuleks veel vaadata, on see, et kui
autor alustab artiklit ilma alapealkirjata, siis lisada juhts\~ona
\cs{maketitle} j\"arele t\"uhi alapealkiri
\beginexample
\\section*\{\} 
\endexample
\noindent See j\"atab vajaliku ruumi v\~otmes\~onade ja teksti alguse
vahele. V\~oib kasutada ka otsest vaba ruumi j\"atmise direktiivi
\beginexample
\\vspace\{24pt\} 
\endexample
\noindent v\~oi m\~oni natuke suurem v\"a\"artus, n\"aiteks 30 punkti.

\subhead
3.1.2. Artikli tekst
\endsubhead

Artikli tekstis tuleb hoolikalt \"ule kontrollida, kas viiteid on
kasutatud nii, nagu punktis 2.1.2 kirjeldatud. \"Ulej\"a\"anud tekst
peaks stiilifaili abil tulema korralikult vormistatuna. Jooniste
ja tabelite paigutamist k\"asitleme punktis 3.1.4.

\subhead
3.1.3. Kirjanduse loetelu
\endsubhead

Kirjanduse loetelus pannakse numbrid
automaatselt, muu vormistus aga tuleb k\"asitsi paika panna,
kui autor ei ole seda juba teinud.

\subhead
3.1.4. Joonised ja tabelid
\endsubhead

Eeldame praegu, et joonised ja tabelid paigutatakse k\"asikirja
m\~one teise menetlusega (n\"aiteks kleebitakse enne 
pildistamist). Siinkohal k\"asitleme ainult jooniste allkirjade
ja tabelite pealkirjade paigutamist ja joonise v\~oi tabeli enda
kohale j\"atame t\"uhja ruumi.

\LaTeX-is on jooniste paigutamiseks keskkond \filnam{figure}.
P\~ohim\~otteliselt on v\~oimalik kasutada jooniste automaatset
nummerdamist, kuid kindlam on vist seda teha k\"asitsi. Nelja
sentimeetri k\~orguse joonise paigutamiseks teksti jooniseks number
1 tuleb kasutada konstruktsiooni
\beginexample
\\begin\{figure\}
\\vspace\{4 cm\}
\\caption[Fig. 1]\{\%  
Joonise allkiri, mis v\~oetakse 
autori lisatud loetelust.\}
\\end\{figure\}
\endexample
Keskkonna alguse juhts\~ona taga v\~oib kandilistes sulgudes
kasutada parameetreid, mis
t\"apsemalt m\"a\"aravad joonise paigutuse lehek\"uljel. Neid on p\~ohjalikult
kirjeldatud raamatus \cite{2}, lk. 176--178. 

Tabelite jaoks on olemas keskkond \filnam{table}, kuid tabelite 
pealkirjade kujundamiseks juhts\~ona \cs{caption} ei sobi, sest
\LaTeX\ \"uldiselt ei erista peal- ja allkirju. Seet\~ottu on tabeli p\"aise
jaoks defineeritud uus juhts\~ona \cs{topcaption}. N\"u\"ud
tuleb nelja sentimeetri
k\~orguse tabeli paigutamiseks tabeliks number 3 kasutada j\"argmist v\~otet
\beginexample
\\begin\{table\}
\\topcaption[Table 3]\{\%  
Tabeli pealkiri, mis v\~oetakse autori lisatud 
loetelust.\}
\\vspace\{4 cm\}
\\end\{table\}
\endexample
Tabelite endi ehitamist kirjeldame omaette juhendis \cite{5}.

\subhead
3.1.5. Res\"umeed
\endsubhead

Eesti- ja venekeelsetes res\"umeedes v\~oib tekkida probleeme 
poolitamisega, sest
{\it Timesi} fontide ja eestikeelsete poolitusreeglite sobitamine 
(kui on vaja teha pikemaid eestikeelseid tekste)
vajab \TeX-i virtuaalseid fonte ja vastavaid .tfm faile
Corki kodeeringus. Kui neid selles kodeeringus ei ole v\~otta, tuleb
kasutada mingeid teisi meetodeid.
On v\"alja pakkuda kaks v\~oimalust.
Esimene on see, et eestikeelses tekstis anda k\"asitsi ette lubatavad
poolituskohad.
\beginexample
Ta\\-beli peal\\-kiri, mis v\~oe\\-takse au\\-tori lisatud loetelust.
\endexample
\noindent Tegelikult on poolituskohti vaja n\"aidata ainult 
nendes s\~onades, mida on tarvis poolitada. Seda on n\"aha \TeX-i
teadete j\"argi.

Teine, halvem, v\~oimalus on kannatada v\"alja suured s\~onavahed, mis
tulevad, kui s\~onu \"uldse mitte poolitada. Poolitamist saab keelata
reaga
\beginexample
\\pretolerance=10000
\endexample
\noindent eestikeelse l\~oigu alguses.

Venekeelset teksti, mis on kirjutatud transkriptsioonireeglite j\"argi,
ei ole automaatselt \"uldse v\~oimalik poolitada. Seal on ainus v\~oimalus
anda poolituskohad k\"asitsi ette v\~oi siis keelata poolitamine t\"aielikult.

\subhead
3.2 \AmSTeX\
\endsubhead
\subhead
3.2.1. Artikli p\"ais
\endsubhead
Artikli alguses, enne juhts\~ona \cs{topmatter} tuleb toimetajal
n\"aidata artikli tiitellehe number, 
\beginexample
\\pageno 65
\endexample
\noindent seab tiitellehe numbriks 65. \"Ulej\"a\"anud artikli 
lehek\"uljed nummerdatakse j\"arjest.

Veel tuleb toimetajal artikli alguses juhts\~onade \cs{topmatter}
ja \cs{endtopmatter} vahel kasutada juhts\~onu
\beginexample
\\toiminfo ... \\endtoiminfo
\\presented ... \\endpresented
\\date ... \\enddate
\endexample
\noindent et n\"aidata vastavalt artikli
bibliograafilised andmed tiitellehe \"uleval servas, artikli esitaja
nimi ja toimetusse saabumise kuup\"aev. Automaatselt lisatakse
esimesel juhul kiri ``Proc. Estonian Acad. 
Sci. Phys. Math.,'', toimetaja annab kirje \"ulej\"a\"anud osa --
aasta, k\"oide, number ja lehek\"uljed. Teisel juhul kirjutatakse
automaatselt ``Presented by'' ja toimetaja lisab esitaja nime.
Kolmandal juhul ei kirjuta automaatselt midagi ja selle juurde
lisatakse toimetusse saabumise ja vastuv\~otmise info. N\"aiteks
\beginexample
\\toiminfo
1994, \\bf\{43\}, 4, 222--236
\\endtoiminfo 
\\presented
J. Engelbrecht
\\endpresented
\\date
Received July 8, 1994, accepted November 14, 1994
\\enddate 
\endexample
Kui kasutada juhts\~ona \cs{nofrills}, v\~oib keelata \"ara teksti
automaatse lisamise. Selle juhts\~ona kasutamist on kirjeldatud pikemalt
bro\v s\"u\"uris \cite{4}.

\subhead
3.2.2. Artikli tekst
\endsubhead

Artikli tekst peaks tulema \~oieti vormistatuna, kui autor on kinni
pidanud AMS preprindi stiili n\~ouetest. Ilmselt on alati vaja kontrollida,
kas viidete kasutamine on niisugune, nagu kirjeldatud punktis 2.2.2.

\subhead
3.2.3. Kirjanduse loetelu
\endsubhead

Kirjanduse loetelu vormistatakse p\~ohim\~otteliselt automaatselt.
T\"ahelepanu tuleb p\"o\"orata sellele, kuidas koostatakse kirjed
mittet\"u\"upilistele allikatele (uuringuaruanded, preprindid jms.),
sest automaatne vormistus j\"atab \"ara artiklite pealkirjad. Kui preprint
on klassifitseeritud artikliks, siis v\~oib \"ara kaduda kogu teda iseloomustav
kirje peale autori nime ja aasta.

\subhead
3.2.4. Joonised ja tabelid
\endsubhead

Nagu punktis 3.1.4 eeldame, et joonised ja tabelid paigutatakse teksti
sisse m\~one teise menetlusega ja siinkohal tegeleme jooniste ja
tabelite all- ja pealkirjadega j\"attes joonise enda jaoks vaba ruumi.
\AmSTeX-is on sellise materjali paigutamise jaoks kolm juhts\~ona
\cs{topinsert}, \cs{midinsert} ja \cs{pageinsert}. Lisatava materjali
l\~oppu t\"ahistab juhts\~ona \cs{endinsert}. 
Esimene neist paigutab materjali
selle lehek\"ulje algusesse, millel ta esineb, teine p\"arast seda kohta,
kus ta esineb ja kolmas omaette lehek\"uljele. Pealkirjade jaoks on
juhts\~ona \cs{topcaption}, allkirjade jaoks \cs{botcaption}. Peal- v\~oi
allkirja l\~oppu t\"ahistab \cs{endcaption}. Joonise v\~oi tabeli t\"ahis
tuleb panna allkirja algusesse loogelistesse sulgudesse. N\"aiteks
nelja sentimeetri k\~orguse tabeli paigutamine tabeliks 4 lehek\"ulje
algusesse
\beginexample
\\topinsert
\\topcaption\{Table\char'176 4\}
Tabeli pealkiri autori loetelust 
\\endcaption
\\vspace\{4 true cm\}
\\endinsert
\endexample
Sama k\~orge joonise paigutamine jooniseks number 2 kas sinna kohta, 
kus see konstruktsioon esineb v\~oi siis tahapoole.
\beginexample
\\midinsert
\\vspace\{4 true cm\}
\\botcaption\{Fig.\char'176 2\}
Joonise allkiri autori loetelust.
\\endcaption
\\endinsert
\endexample
T\"ahelepanu tuleb p\"o\"orata sellele, et tabeli v\~oi joonise k\~orguse
andmisel tuleb m\~o\~ot\"uhiku ette panna t\"apsustus \filnam{true}, sest
kasutatav stiil t\"o\"otab suurendusega $1,2$.
Lisatava materjali paigutamist on p\~ohjalikumalt kirjeldatud
raamatus \cite{1}, lk. 115--117.

\subhead
3.2.5. Res\"umeed
\endsubhead

Res\"umeed j\"argnevad kirjanduse loetelule. Pealkirja jaoks tuleb 
kasutada juhts\~onu
\beginexample
\\head ... \\endhead
\endexample
\noindent nagu esimest j\"arku alajaotuste korral. Selle j\"arel tuleb
\beginexample
\\centerline\{Autori nimi\}
\endexample
\noindent Autori nime juures tuleb perekonnanimi kirjutada
suurte t\"ahtedega. 

Probleemid eesti- ja venekeelse teksti poolitamisega on 
samad, nagu kirjeldatud
punktis 3.1.5. 

\head
4. Lahendamata probleemid
\endhead
Lahendamata probleemide loetelu ei ole praegu veel eriti pikk, sest
stiilifailide kasutamine on alles algusj\"argus. 
\roster
\item (Kohaldada s\"usteemi \LaTeX2e peale. Praegu t\"o\"otab korralikult,
kui kasutada {\it Computer Modern} fonte, {\it Times\/}i fontidega
t\"o\"otab, aga annab veateateid.) --- Tehtud 29. novembril 1995.
\item \LaTeX-i variandis n\"aha ette v\~oimalus j\"atta \"ara
automaatselt kirjutatav tekst. Kas defineerida uued
juhts\~onad v\~oi teha olemasolevatele variandid.
\item (Edaspidi hakata kasutama AMS-\LaTeX-i, sest tavalises
\LaTeX-is on probleeme suurte matemaatiliste valemite
paigutuse ning nummerdamisega.) --- AMS-\LaTeX\ 1.2 on kasutatav
koos \LaTeX 2e-ga.
\endroster

Kasutamise k\"aigus hakkab see nimekiri kindlasti kiiresti pikenema.



\Refs\nofrills{KIRJANDUS}
\refstyle{C}

\ref \key 1 \by D.~E.~Knuth
\book The \TeX book
\publ Addison Wesley
\publaddr Reading, Mass.
\yr 1989
\endref

\ref \key 2 \by L.~Lamport
\book \LaTeX, A Document Preparation System
\publ Addison Wesley
\publaddr Reading, Mass.
\yr 1986
\endref

\ref \key 3 \by M.~Spivak
\book The Joy of \TeX
\bookinfo 2nd rev. ed. 
\publ Amer. Math. Soc.
\publaddr Providence
\yr 1990
\endref

\ref \key 4 \by {\it User's Guide to \AmSTeX, Version 2.1}
\book
\publ Amer. Math. Soc.
\publaddr Providence
\yr 1991
\endref

\ref \key 5 \by J.~Lippus
\book Tabelite kujundamisest s\"usteemiga \TeX
\bookinfo  
\publ 
\publaddr Tallinn
\yr 1995
\endref

\ref \key 6 \by {\it AMSFonts Version 2.0 -- User's guide}
\book
\publ Amer. Math. Soc.
\publaddr Providence
\yr 1990
\endref


\endRefs

\enddocument
